Komentar ekipe upraviteljev Generali Investments na trenutno dogajanje
Vir fotografije: WFFW INFO
Pretekli teden je najvišjo vrednost iz konca leta 2021 presegel tehnološki indeks Nasdaq
Vzpon peščice največjih delnic povezanih z umetno inteligenco, ki so poganjale delniške indekse v preteklih mesecih, se je v zadnjih tednih prelil v širšo, že skoraj evforično rast na bolj ali manj vseh segmentih finančnih trgov. Medtem, ko širši indeks S&P 500 že kar nekaj tednov vztrajno posega po novih rekordih, je pretekli teden prejšnjo najvišjo vrednost iz konca leta 2021 presegel tudi tehnološki indeks Nasdaq. Oba omenjena indeksa sta s pozitivnim donosom zaključila sedem od devetih tednov v letošnjem letu. Če gremo še nekoliko nazaj v leto 2023, je S&P 500 v pozitivnem območju zaključil 16 izmed zadnjih 18 tednov, kar se je nazadnje zgodilo daljnega leta 1971. Dogajanje na trgu v zadnjih tednih vse bolj spominja na kovidno obdobje v drugi polovici leta 2020 in leta 2021, z robustno in stabilno rastjo delniških indeksov ter spektakularnimi donosi nekaterih tveganih naložbenih razredov. A če je trge takrat navzgor poganjal predvsem poceni denar, zdaj optimizem krepijo vzpodbudni ekonomski podatki in visoka pričakovanja glede prihodnosti.
Cene gospodinjskih dobrin in storitev v ZDA so se na letni ravni zvišale za 2,9 %
Po tem, ko so inflacijski podatki za ZDA v zadnjem času presegali napovedi ekonomistov, je januarski indeks osebne potrošnje (PCE), ki ima pri odločitvah ameriške centralne banke celo večjo veljavo od indeksa CPI, prinesel nekaj olajšanja. Na letni ravni so se cene gospodinjskih dobrin in storitev zvišale za 2,9 % kar je bilo v skladu z napovedmi in dovolj za pozitivno reakcijo na delniških trgih.
V Sloveniji je letna stopnja inflacije februarja znašala 3,4 %
Tudi evrska inflacija (merjeno s CPI) se je februarja še nekoliko znižala in bila na letni ravni pri 2,6 %. Prav tako se je iz januarskih 3,3 % na 3,1 % februarja upočasnila jedrna inflacija. Za razliko od inflacijskih podatkov v ZDA, pa je bila rast cen na stari celini februarja malenkost višja od napovedi ekonomistov. Kljub temu, kar se tiče inflacije, situacija v Evropi ostaja ugodnejša kot v ZDA. Vztrajajo pa razlike med posameznimi državami članicami. V Sloveniji se je denimo februarja letna stopnja inflacije napram januarju zvišala za 0,1 % in bila pri 3,4 %, v sosednji Avstriji in na Hrvaškem rast cen na letni ravni vztraja nad 4 %, v Italiji pa je že četrti mesec zapored pod 1 %. Nižanje letne inflacije gre še vedno v največji meri na račun nižjih cen energentov, kar pa predstavlja določeno tveganje za trend nižanja rasti cen v prihodnjih mesecih, sploh ob morebitnem nadaljevanju rasti cen nafte. Cena za sodček zahodno teksaške nafte WTI je namreč konec preteklega tedna prvič po štirih mesecih dosegla 80 dolarjev.
Konkretnejši odboj kitajskih delnic
Pred začetkom letnega zasedanja kitajskega kongresa, so končno nekoliko konkretnejši odboj uprizorile kitajske delnice. Vlagatelje so opogumila zelo nizka vrednotenja kitajskih delnic, sprejetje regulatornih ukrepov, ki med drugim obsegajo omejitev prodaje delnic na kratko, ter upanje na to, da bo kitajska vlada prizadevanja za obuditev gospodarske rasti in oživitev finančnih trgov nadgradila s konkretnejšim finančnim stimulusom. Kitajska komunistična partija bo ciljno gospodarsko rast za 2024 bržkone, tako kot lani, postavila na 5 %. A primerjalna osnova je bila lani zaradi strogih kovidnih ukrepov na Kitajskem v letu 2022 izkrivljena, zato bo izpolnitev ciljne rasti letos precej trši oreh. Obenem gospodarski industrijski kazalci PMI še naprej nakazujejo krčenje aktivnosti v večjem delu Azije, z izjemo močne rasti v Indiji in Indoneziji.
Dolgoročno višje obrestne mere so znova osrednji scenarij na trgu obveznic
Dolgoročno višje obrestne mere so znova postale osrednji scenarij na trgu obveznic, pričakovanja o prvem znižanju ključne obresti pa se zamikajo vse globje v letošnje leto. A če je rast zahtevanih donosnosti obveznic jeseni lani sprožila korekcijo na delniških trgih, so trgi ob pozitivnem vzdušju, visokih dobičkih borznih družb in dobrih ekonomskih podatkih v ZDA, tokrat bolj ali manj ignorirali dogajanje na obvezniškem trgu. Zahtevana donosnost na 10-letno ameriško državno obveznico je bila konec preteklega tedna pri 4,2 %, na podobno nemško pa 2,4 %. Trg tokrat raje namesto obrestnih mer in Feda, gleda v vse živahnejšo ekonomsko aktivnost predvsem v ZDA, a deloma tudi drugod po svetu.
NASVET ZA VLAGATELJE
Trge vodijo centralne banke s pričakovanji o nižanju obrestnih mer ter predvsem tehnološki megatrendi. Kapitalski trgi tako pri Fed kot pri ECB pričakujejo hitrejše in močnejše nižanje obrestnih mer kot to napovedujejo centralne banke in to upravičujejo makroekonomski podatki. Ta razkorak v napovedih in pričakovanjih predstavlja tveganje za trge in lahko prinese popravek in nihanje na trge. Svetovno gospodarstvo ostaja na poti rasti a ekonomska aktivnost je zelo neenakomerno razporejena po svetu. Na kapitalske trge bodo vse bolj vplivale tudi bližajoče se ameriške predsedniške volitve. Še posebej Trump razburja javnost izven ZDA s svojimi napovedmi bistveno bolj izolacionistične politike in novih trgovinskih omejitev, predvsem v odnosu z Evropo. Vse tri stvari, politika centralnih bank, bližajoče se volitve in medla gospodarska rast v nekaterih regijah prinašata negotovo prvo polletje na kapitalske trge, kar bodo vlagatelji, ki znajo in zmorejo videti čez kratkoročna nihanja znali izkoristiti. Ključni ostajajo dolgoročni tehnološki, ekonomski in družbeni trendi. Tehnologija še naprej osvaja prej nepoznana področja. Umetna inteligenca oziroma AI predstavlja rast. Industrija se avtomatizira in digitalizira. Trajnostnost postaja vse pomembnejši način investiranja. Varčevanje z energijo, zelena energija, recikliranje in varovanje okolja rišejo nove investicijske priložnosti. Prebivalstvo v razvitem svetu se stara, v razvijajočem pa zori in ustvarja nov močan srednji sloj. To prinaša spremenjene navade potrošnikov in izzive ter priložnosti za globalna podjetja s področja potrošnih dobrin, storitev zdravstva in še kaj. Globalno razpršen portfelj skozi Generali Galileo, Generali Prvi izbor ali Generali Globalni oziroma kombinacija slednjih z Generali Bond in Generali MM je najboljši odgovor na izzive, ki jih prinaša leto 2024. Kombinacija obvezniških in delniških naložb predstavlja pravo mešanico donosa in varnosti za večino vlagateljev. Ohranjamo razpršen pristop s periodičnim povečevanjem naložb. Ta se je skozi zgodovino izkazal kot najboljši pristop, saj se z njim izognemo tveganju, da naložbo kupimo na vrhu.
Obvezniške naložbe skozi Generali Bond, Generali Corporate Bonds so privlačne, še posebej ker ponujajo varnost in višje donose v primerjavi z obrestnimi merami za depozite na bankah.
Med posameznimi delniškimi skladi imamo pozitiven pogled na sklad zdravstva in demografskih trendov Generali Vitalnost. Zdravstvo je ugodno vrednoteno, obenem se kažejo nekatere dobre zgodbe, kot je prodor AI v zdravstvo ter razmah zdravila za debelost. Tehnološke delnice, predvsem velikih globalnih podjetij postajajo vse više vrednotene in vse večkrat slišimo besedo balon. A tehnologija predstavljajo otok nadpovprečne gospodarske rasti in s tem ohranja investicijsko privlačnost v okolju upočasnjevanja globalne rasti. Zato sklad Generali Tehnologija ostaja na privlačna naložbena možnost, je pa potrebno nadzirati izpostavljenost in tveganja po rasti v zadnjih mesecih. Ni nič nenavadnega, če vlagatelji nekoliko zmanjšajo izpostavljenost do te panoge in s tem prilagodijo uteži v svojem portfelju. V primeru sklada generali Indija Kitajska ohranjamo priporočilo špekulativnega nakupa, saj še vedno verjamemo, da bo kitajska centralna oblast primorana storiti precej več, da obrne slabe gospodarske trende in na te novice se bo trg hitro in močno odzval. A očitno bo potrebno še precej potrpežljivosti. Do sedaj žal ta špekulativen pristop ni prinesel rezultata.